EUROPOS SĄJUNGA Regionų komitetas ES regionų ir vietos atstovų asamblėja	Subsidiarumo stebėsenos tinklas

Institucija:
ES iniciatyvos pavadinimas:
Nuoroda: (pvz., COM(2005)112)

Subsidiarumo principas skirtas užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami kuo arčiau piliečio tinkamiausiu lygmeniu, kad numatytas (-i) tikslas (-ai) būtų pasiektas (-i) veiksmingiausiai. Todėl pagal šį principą reikalaujama nuolat tikrinti, ar ES veiksmai yra pagrįsti, atsižvelgiant į centrinio, regionų ar vietos lygmenų galimybes. Lisabonos sutartimi iki galo apibrėžtas ES subsidiarumo principas, aiškiai nurodant jo vietos ir regionų aspektą. Ši lentelė – tai priemonė padėti subsidiarumo stebėjimo tinklo partneriams vertinti, ar ES iniciatyvos atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, taip pat vertinti geresnės teisėkūros koncepciją. Ji pateikiama kartu su priedu, kuriame nurodomi svarbūs informacijos šaltiniai.

LT

1. KOMPETENCIJOS RŪŠIS / TEISINIS PAGRINDAS
Subsidiarumo principas taikomas tik tose srityse, kurios nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai (ESS 5 str.), t. y. pasidalijamosios ir papildomosios kompetencijos srityse. Subsidiarumo analizės pradžioje būtina nustatyti kompetencijos, su kuria ES iniciatyva yra susijusi, rūšį. Norint tai padaryti, būtina nustatyti pamatinį teisinį pagrindą. ES iniciatyvos teisinis pagrindas yra Sutarties straipsnis, kuriuo ES institucijos yra įgaliojamos veikti konkrečioje politikos srityje. Ypač svarbu nustatyti konkretų teisės aktų teisinį pagrindą, tačiau tai svarbu ir su teisėkūra nesusijusių aktų, pvz., komunikatų, baltųjų ir žaliųjų knygų atveju. Tačiau pastaruoju atveju pakaktų nustatyti tik atitinkamose Sutarties antraštinėse dalyse ar skyriuose nurodytą (-as) politikos sritį (-is). Teisinį pagrindą ir kompetencijos rūšį galima nustatyti atsakius į toliau pateiktus klausimus.
1.1 Kuris (-ie) Sutarties straipsnis (-iai), antraštinė (-ės) dalis (-ys) ar skyrius (-iai) yra ES kompetencijos veikti nagrinėjamoje srityje pagrindas? (dėl straipsnių žr. pridėtos lentelės 1 punktą)
1.2 Ar kompetencija yra išimtinė, pasidalijamoji ar papildomoji? (žr. pridėtą lentelę) ES išimtinės kompetencijos atveju reikia vertinti tik atitiktį proporcingumo principui (žr. 3 punktą).

2. SUBSIDIARUMO PRINCIPAS. „Ar ES turėtų imtis veiksmų?“
Išimtinei kompetencijai nepriklausančiose srityse ES imasi veiksmų tik tada ir tik tokiu mastu, kai valstybės narės numatomo veiksmo tikslų negali deramai pasiekti centriniu, regionų ir vietos lygmenimis, o ES lygmeniu dėl numatomo veiksmo masto arba poveikio juos pasiekti būtų geriau (ESS 5 str.). ES turėtų imtis veiksmų tik tuomet, jeigu jos veiksmai laikomi būtinais ir teikia aiškią naudą. Įvertinti, ar šios dvi kartu taikomos sąlygos yra įvykdytos, galite atsakę į toliau pateiktus klausimus. Naudingi šios analizės informacijos šaltiniai yra poveikio vertinimai (žr. priedo 2 punktą) ir (arba) teisės aktų pasiūlymų aiškinamieji memorandumai bei konstatuojamosios dalys.
2.1 Ar siūlomi veiksmai yra būtini
nes nagrinėjamas klausimas turi tarpvalstybinių aspektų, kurių, veikdamos pavieniui, negali tinkamai sureguliuoti valstybės narės ir (arba) vietos ir regionų institucijos?
ir (arba)
jeigu veiksmų imtųsi vien valstybės narės arba nebūtų imtasi veiksmų ES lygmeniu, tai prieštarautų Sutarčių reikalavimams arba būtų kitaip smarkiai pakenkta kitų valstybių narių interesams?
ir (arba)
nes esamų ES priemonių ir (arba) šioje srityje numatytos tikslinės paramos nepakanka numatytam (-iems) tikslui (-ams) pasiekti?
2.2 Ar siūlomi veiksmai dėl savo masto ir (arba) veiksmingumo duos aiškios naudos, palyginti su veiksmais nacionaliniu, regionų ar vietos lygmenimis (pvz., masto ekonomija, teisinis aiškumas, teisinių metodų vienodumas ir kt.)?

3. PROPORCINGUMO PRINCIPAS. „Kaip ES turėtų elgtis?“
ES veiksmų turinys ir forma neturi viršyti to, kas būtina siekiant Sutarčių tikslų (ESS 5 str.). ES siūlomos priemonės turi būti tinkamos numatytam (-iems) tikslui (-ams) pasiekti.
3.1 Įvertinti, ar siūlomo veiksmo pobūdis ir mastas atitinka proporcingumo reikalavimus, galite atsakę į toliau pateiktus klausimus. Naudingi šios analizės informacijos šaltiniai yra poveikio vertinimai (žr. priedo 2 punktą) ir (arba) teisės aktų pasiūlymų aiškinamieji memorandumai bei konstatuojamosios dalys.
Ar siūlomas veiksmas yra tinkamas būdas numatytam (-iems) tikslui (-ams) pasiekti?
ir
ar siūloma veiksmo forma (pasirinkta priemonė) yra kuo paprastesnė, kad būtų pasiektas (-i) numatytas (-i) tikslas (-ai)? (ES turėtų priimti teisės aktus tik tiek, kiek to reikia. Laikantis Sutarties reikalavimų ir jeigu to pakanka numatytam (-iems) tikslui (-ams) pasiekti, pirmenybė turėtų būti teikiama direktyvoms, o ne reglamentams, pamatinėms direktyvoms, o ne išsamioms priemonėms, su teisėkūra nesusijusioms priemonėms, pvz., neprivalomoms rekomendacijoms, o ne privalomiems teisės aktams; pirmenybę vertėtų teikti valstybių narių bendradarbiavimo skatinimui, nacionalinių veiksmų koordinavimui ar tokių veiksmų papildymui gairėmis, informacijos mainų mechanizmų kūrimui ir kt.).
ir
Ar siūlomais veiksmais paliekama kuo daugiau galimybių priimti sprendimą nacionaliniu (t. y. centriniu, regionų ir vietos) lygmeniu, kad būtų pasiektas (-i) numatytas (-i) tikslas (-ai)? (Laikantis Sutarties reikalavimų ir kol to pakanka numatytam (-iems) tikslui (-ams) pasiekti, ES priemonėse valstybėms narėms turėtų būti numatyti alternatyvūs būdai tikslui (-ams) pasiekti, reikėtų atsižvelgti į tai, ar paisoma nusistovėjusios nacionalinės tvarkos. Jeigu reikia nustatyti standartus ES lygmeniu, reikėtų apsvarstyti būtiniausių standartų nustatymo galimybę, paliekant valstybėms narėms galimybę nustatyti griežtesnius standartus.
3.2 Jeigu manote, kad siūlomu veiksmu viršijama tai, kas būtina, kokį mažiau ribojantį ir alternatyvų būdą taikant, jūsų nuomone, būtų galima pasiekti numatytą (-us) tikslą (-us)?

4. GERESNĖ TEISĖKŪRA
4.1 Jeigu kartu su ES iniciatyva pateikiamas poveikio vertinimas (žr. priedo 2 punktą), ar manote, kad juo tinkamai atsižvelgiama į vietos ir regionų aspektus? Ar sutinkate su Europos Komisijos siūlomu vertinimu?
4.2 Ar dėl siūlomo veiksmo įgyvendinimo jūsų administracijai ir (arba) jūsų regiono / miesto / savivaldybės ūkio subjektams ir (arba) piliečiams tektų finansinė ir (arba) administracinė našta? Ar šios sąnaudos atitiktų numatytą (-us) tikslą (-us)? Jeigu nebuvo įvertintas ES iniciatyvos poveikis (atliekant atskirą poveikio vertinimą ar tiesiogiai vertinant pačią iniciatyvą), nurodykite, ar, jūsų nuomone, galima finansinė ir (arba) administracinė našta turėtų būti toliau vertinama, pvz., konsultuojantis įvairiuose RK tinkluose.

5. ES vaidmuo
Kaip manote, kokį vaidmenį ES turėtų atlikti atitinkamoje politikos srityje? (Pvz., ar ES turėtų nustatyti tik pagrindus ir (arba) pagrindinius tikslus, ar išsamesnes nuostatas? Ar ES vaidmuo turėtų būti labiau panašus į paramą, pvz., esamų nacionalinės politikos krypčių koordinavimas, o gal reikalingi platesnio masto ir labiau tiesioginiai ES veiksmai? Ar būtinos reglamentavimo priemonės, o gal manote, kad pakaktų privalomų teisės aktų alternatyvų, pvz., Europos Komisijos rekomendacinių dokumentų?)

Priedas

1. KOMPETENCIJOS RŪŠIS IR ES INICIATYVŲ TEISINIS PAGRINDAS

IŠIMTINĖ ES KOMPETENCIJA (SESV 3 str.)
Politikos sritis	Teisinis pagrindas (Sutarčių straipsnis)	Privaloma konsultuotis su RK?
Muitų sąjunga	SESV 31 str.	NE
Vidaus rinkos veikimui būtinų konkurencijos taisyklių nustatymas	SESV 103 ir 109 str.	NE
Valstybių narių, kurių valiuta yra euras, pinigų politika	SESV 127–138 str. (ESS 3 str. 4 d.)	NE
Jūros biologinių išteklių išsaugojimas pagal bendrąją žuvininkystės politiką	SESV 3, 40 ir 43 str.	NE
Bendroji komercinė politika	SESV 206 ir 207 str.	NE
Tarptautinio susitarimo sudarymas (minėtose srityse, taip pat kitose srityse, jeigu jį numatyta sudaryti ES teisės akte arba jis yra būtinas, kad ES galėtų įgyvendinti savo vidaus kompetenciją, arba tiek, kiek jo sudarymas gali turėti įtakos bendroms taisyklėms arba pakeisti jų taikymo sritį)	Teisinis pagrindas visada bus Sutarties straipsnis, susijęs su susitarimo dalyku, ir SESV 216 bei 218 straipsniai procedūros atveju	NE

PASIDALIJAMOJI KOMPETENCIJA (SESV 4 str.)
Politikos sritis	Teisinis pagrindas (Sutarčių straipsnis)	Privaloma konsultuotis su RK?
Vidaus rinka	SESV 26 str. (bendras), 46 ir 48 str. (darbuotojai), 50 ir 59 str. (įsisteigimas ir paslaugos), 64 str. (kapitalas), 113 str. (apmokestinimas) ir 114 str. (bendroji derinimo sąlyga) (ESS 3 str. 3 d.)	NE
Socialinė politika SESV nustatytais aspektais	SESV 153 str. (155 str. socialinių partnerių susitarimams),	TAIP 153 str.
SESV 157 str. vyrų ir moterų diskriminacijos draudimas	NE
SESV 19 str. diskriminacijos dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, neįgalumo, amžiaus ar lytinės orientacijos draudimas	NE
Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda	SESV 175, 177 ir 178 str., SESV 164 str., taikomas ESF (ESS 3 str. 3 d.)	TAIP 175, 177 ir 178 str. 164 str., taikomas ESF
Žemės ūkis ir žuvininkystė, išskyrus jūros biologinių išteklių išsaugojimą	SESV 4, 40 ir 43 str.	NE
Aplinka	SESV 192 str. (ESS 3 str. 3 d.)	TAIP 192 str.
Vartotojų apsauga	SESV 169 str.	NE
Transportas	SESV 91 ir 100 str.	TAIP 91 ir 100 str.
Transeuropiniai tinklai	SESV 172 str.	TAIP 172 str.
Energetika	SESV 194 str.	TAIP 194 str.
Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė	67 str. (bendras), 77 str. (sienos ir judėjimas), 78 str. (prieglobstis, papildoma ir laikina apsauga), 79 str. (imigracija), 81 str. (teismų bendradarbiavimas civilinėse bylose), 82 str. (teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose), 83 str. (materialinė baudžiamoji teisė), 84 str. (nusikalstamumo prevencija), 87, 88 ir 89 str. (policijos bendradarbiavimas) (ESS 3 str. 2 d.)	NE, tačiau specialiai paminėta nacionalinių parlamentų atliekama subsidiarumo patikra pagal 69 str.
Bendrieji rūpestį keliantys saugos klausimai visuomenės sveikatos srityje, taikomi SESV nustatytiems aspektams	168 str., visų pirma priemonės, kurių imtasi pagal SESV 4 str.	TAIP 168 str. 4 d.
Moksliniai tyrimai, technologijų plėtra ir kosmosas	SESV 182, 188 ir 189 str.	NE
Vystomasis bendradarbiavimas ir humanitarinė pagalba	SESV 209, 212 ir 214 str.	NE

ES PAPILDOMOJI KOMPETENCIJA (SESV 6 str.)
Politikos sritis	Teisinis pagrindas (Sutarčių straipsnis)	Privaloma konsultuotis su RK?
Žmonių sveikatos apsauga ir gerinimas	SESV 168 str. (išskyrus 4 dalį)	TAIP 168 str. 5 d.
Pramonė	173 str.	NE
Kultūra	167 str. (ESS 3 str. 3 d.)	TAIP 167 str.
Turizmas	195 str.	NE
Švietimas, profesinis mokymas, jaunimas ir transportas	SESV 165 ir 166 str.	TAIP 165 ir 166 str.
Civilinė apsauga	196 str.	NE
Administracinis bendradarbiavimas	74 ir 197 str.	NE

SPECIALIOSIOS ES POLITIKOS SRITYS
Politikos sritis	Teisinis pagrindas (Sutarčių straipsnis)	Privaloma konsultuotis su RK?
Ekonominės politikos koordinavimas	SESV 2 str. 3 d., 5, 120–123 str.	NE
Užimtumo politikos koordinavimas	SESV 2 str. 3 d., 5, 148 ir 149 str.	TAIP SESV 148 ir 149 str.

2. SVARBŪS ES INICIATYVŲ POVEIKIO VERTINIMO ŠALTINIAI

NB. nuoroda „SEC“ Komisijos iniciatyvos tituliniame lape reiškia, kad buvo atliktas poveikio vertinimas.

2.1 Europos Komisijos interneto svetainės skyrius „Geresnis reglamentavimas“:

http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/index_lt.htm

Visų pirma žr. kairėje pusėje esančio meniu skiltį „Poveikio vertinimas“

2.2. Europos Komisijos interneto svetainės skyrius „Poveikio vertinimas“:

http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm

Visų pirma žr. kairėje pusėje esančio meniu skiltį „Poveikio vertinimų sąrašas“

2.3 Poveikio vertinimus taip pat galima rasti Prelex interneto svetainėje:

http://ec.europa.eu/prelex

Prelex – tai institucijų tarpusavio procedūrų duomenų bazė, kurioje pateikiama informacija apie svarbiausius sprendimų priėmimo etapus Komisijoje ir kitose institucijose.

Administracinė našta – tai įmonių, ūkinės veiklos vykdytojų, piliečių ir valdžios institucijų sąnaudos, kurios patiriamos vykdant teisės aktų nustatytas pareigas rinkti ir teikti informaciją ir kurių nereikėtų vykdyti nesant teisės aktų.

Pagal 4 straipsnio 3 ir 4 dalis jeigu šiose srityse ES naudojasi savo kompetencija, tai nedraudžia valstybėms narėms naudotis savo kompetencija.